07+Rovdyr+og+forvaltning+på+norsk

 1) De fire store er gaupe, bjørn, ulv og jerv. Egentlig går kongeørn under rovviltforvaltningen også, men er ikke tatt med i denne presentasjonen. 2) Så hopper vi til nåtidens rovviltforvaltning. I 1979 skrev Norge under på Bernkonvensjonen, en konvensjon som sier at Norge har et internasjonalt ansvar for å ta vare på både bjørn, jerv, ulv og gaupe. Vi skal verne artene og deres leveområder. Gjennom konvensjonen er det ikke lov å drive ordinær jakt på bjørn, ulv og jerv og man kan på en måte si at disse er fredet over hele landet. At de er fredet betyr at vi kun kan jakte på dem for å redusere skadepotensialet i forhold til bufe. 3) Hvordan skal da dette gjøres i praksis? Stortinget har bestemt at vi skal ha en arealdifferensiert forvaltning, og det betyr at noen områder skal være beitedyrprioriterte områder og noen områder skal være rovdyrprioriterte områder. Det betyr igjen at i beitedyrprioriterte områder skal man sette inn tiltak som fremmer beitedyra dersom det oppstår en konflikt, og i rovdyrprioriterte områder skal man sette inn tiltak som fremmer rovdyra dersom det oppstår en konflikt. 4) Biologi – bjørn 5) Næring – bjørn 6) Biolog – ulv 7) Næring – ulv 8) Biologi – jerv 9) Næring – jerv 10) Biologi – gaupe 11) Næring – gaupe 12) Oversikt over bestandsmålene i Oppland sammenlignet med nasjonalt. Vi ligger nær bestandsmålene både for jerv og gaupe i Oppland, og nasjonalt sett ligger vi over bestandsmålet for disse artene. For bjørn sliter vi nasjonalt sett – ligger på rundt 6 ynglinger per i dag. Vi nådde bestandsmålet for ulv for første gang i 2010, og det blir spennende å følge utviklingen i år. 13) Ynglinger av jerv 14) Familiegrupper av gaupe: 15) Bjørn og ulv i Oppland <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">16) Det er en naturlig konflikt mellom rovdyr og beitedyr, fordi vi har den todelte målsettingen fra Stortinget å forholde oss til. Vi har en helt særegen beitenæring i Norge, det er ingen andre som driver på samme måte som oss. Og denne næringen fikk utvikle seg i en tid da det ikke var rovdyr i Norge. <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">17) Det er Statens naturoppsyn som har ansvaret for å undersøke kadavre for å se om de er drept av rovdyr og evt hvilket rovdyr som har vært på ferde. Tabellen er en oversikt over slike dokumenterte skader av rovvilt de siste årene. I Oppland er det bjørn og jerv som gjør størst skade, men i 2009 hadde vi en situasjon der et ulvepar kom inn i fylket og gjorde stor skade i løpet av kort tid. <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">18) En av rovviltnemndas viktigste oppgaver er å sørge for at bestandsmålet nås innenfor regionen hvert år, men samtidig må det drives konfliktdempende tiltak i forhold til beitenæringen og jakt er en måte å gjøre dette på. Gjennom Bernkonvensjonen er det ikke tillatt å drive ordinær jakt på ulv, bjørn og jerv.
 * 1) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Litt historie først: På 1800-tallet var det mye rovdyr i Norge. Bestandene ble målt i hvor mange dyr som ble tatt ut gjennom jakt per år og på midten av 1800-tallet var dette ca 300 bjørn, 100 gaupe, 100 jerv og 70 ulv i året. Det sies at det var opp mot 3000 bjørn totalt i hele landet vårt på den tida. Generelt kan sies at det var rovdyr over hele Norge, og for eksempel var det en tett bjørnebestand på Vestlandet der man kun en sjelden gang kan oppleve bjørn i dag. Det var mye jerv i Oppland blant annet på denne tida, men også i Troms og Finmark.
 * 2) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">1850 – 1940: Statlige skuddpremier på gaupe, jerv og bjørn og hard jakt også på ulv. Før andre verdenskrig var de fire artene nesten utryddet her i landet og det var kun spredte forekomster her og der. I denne perioden utviklet den beitenæringa som vi kjenner i dag seg – det å slippe sau og andre beitedyr i utmark uten gjetere var mulig, fordi det var få farer som truet.
 * 3) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Utover 1970-tallet kom fredning av disse artene på banene; ulven ble fredet i 1972, bjørnen i 1976, jerven ble først fredet i Sør-Norge i 1973 og i resten av landet i 1982 og gaupa ble fredet i yngletiden fra 1981 og hele året i Sør-Norge i 1992 (fredningen av gaupe varte bare i to år).
 * 1) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">All rovviltforvaltning i Norge har sin bakgrunn i politikken. I 2003-2004 kom en Stortingsmelding om rovvilt i norsk natur der det er bestemt at Norge skal ha en todelt målsetning for rovviltforvaltningen:
 * 2) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Vi skal ha levedyktige bestander av rovvilt
 * 3) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Vi skal kunne ha beitedyr i utmark på samme måte som tidligere.
 * 4) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Dette skaper en konflikt i utgangspunktet når vi vet at rovdyr og byttedyr møtes i utmarka.
 * 1) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Arealdifferensiering på nasjonalt nivå gjøres gjennom at Norge er delt inn 8 forvaltningsregioner.
 * 2) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Hver region har bestandsmål for hver av de fire artene, dvs hvor mange ynglinger de skal ha innenfor regionen av hver art.
 * 3) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Oppland: 4 ynglinger av jerv, 5 ynglinger av gaupe, 0 ynglinger av ulv og bjørn
 * 4) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Hedmark: 10 ynglinger av gaupe, 5 ynglinger av jerv, 3 ynglinger av bjørn, 3 ynglinger av ulv
 * 5) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Vest-Norge: Ingen ynglinger av noen av artene
 * 6) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Arealdifferensiering på regionalt nivå gjøres ved at det innenfor hver region skal avsettes rovdyrprioriterte områder og beitedyrprioriterte områder. I Oppland har vi valgt å ha jerven i nord og gaupa i sør, men dagens soner vil bli endret i løpet av høsten. Poenget med slike soner er at antall ynglinger av hver art som regionen må ha skal oppnås innenfor de rovdyrprioriterte områdene.
 * 7) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Hver region har en rovviltnemnda som er politisk oppnevnt. Når bestandsmålene for regionen er nådd har rovviltnemnda ansvar for å fastsette kvoter for eksempel. De skal også utarbeide forvaltningsplan for rovvilt.
 * 8) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Fylkesmannen er sekretariat for rovviltnemnda og kommer blant annet med anbefalninger om kvoter osv. Vi behandler også søknader om skadefelling om sommeren.
 * 9) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Når bestandsmålet ikke er nådd er det Direktoratet for naturforvaltning som fastsetter kvoter.
 * 10) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Miljøverndepartementet er ”overhodet” for all rovviltforvaltning
 * 11) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Statens naturoppsyn med lokale rovviltkontakter i kommunene tar seg av bestandsregistreringer og sjekker om sau er drept av rovvilt.
 * 1) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Bjørnen er en veldig sårbar art, fordi den blir sent kjønnsmoden, det går lang tid mellom hver gang den får unger og det er stor ungedødelighet. Dette har flere årsaker:
 * 2) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Forsinket fosterutvikling – bjørnen pares i mai/juni, men fosteret begynner ikke å utvikle seg før ut i november og ungene fødes ikke før i februar året etter.
 * 3) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Binna går sammen med ungene opp til 2-3 år før hun kommer i brunst på nytt
 * 4) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Ungedrap – det er veldig vanlig at hannbjørner som ikke er far til ungene dreper dem slik at binna skal komme i brunst på nytt så han selv blir far til barna. Det å spre sine egne gener videre er svært viktig. Dette skjer ofte hos bjørn og mange unger går derfor tapt.
 * 5) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Spredningen av bestanden går tregt. Hannbjørner kan vandre langt av gårde, mens unge binner gjerne slår seg ned rett i nærheten av mor.
 * 1) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Om vinteren ligger bjørnen i hi og tærer på fettreservene. Bjørnen har vintersøvn.
 * 2) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Hannbjørnene står først opp om våren og legger ut på vandring. Spiser kadaver av hjortedyr som har dødd i løpet av vinteren eller en svak elg og lignende.
 * 3) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Når binnene kommer ut av hiet litt senere er det skogsmaur som står øverst på menyen.
 * 4) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Utover sommeren er det gress, urter, larver, stokkmaur og elgkalver som er viktig føde.
 * 5) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Sommeren og høsten går med til å bygge opp fettreservene til neste vinter og blant annet er søyer og rein viktig for at bjørnen skal få i seg nok fett. Bjørnen velger sau og rein der dette er mulig, men spiser også mye bær utover høsten. Spesielt blåbær, tyttebær og krekling er viktig, fordi de inneholder mye sukker som omdannes til fett.
 * 1) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Når man ser bilder som det av Osdalsparets valper skulle mang tro at en ulvebestand vokser raskt, men dette er ikke tilfellet.
 * 2) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Ungedødeligheten hos ulv er stor, ofte pga næringsmangel og det er i tillegg mye ulovlig jakt.
 * 3) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Ulven har en stren sosial rangordning i flokken hvor alfaparet er lederne. Det er som oftest disse som får pare seg og få unger, trolig som en slags belønning for at de forvarer reviret og leder flokken under jakt. De andre flokkmedlemmene bidrar ved å skaffe mat til alfaparets unger, men får ikke reprodusere selv. Ulven utnytter således ikke sitt fulle formeringspotensial.
 * 4) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Ulven i Sør-Norge trues av innavl, fordi de fleste individene stammer fra 3 ulver som vandret fra den finsk-russiske bestanden og slo seg ned i Sør-Sverige. Innvandring av nye individer fra den finsk-russiske bestanden er derfor viktig for å sikre bestandens overlevelse. Vi prøver derfor å skjerme slike genetisk viktige individer mot jakt i Norge så langt det er mulig.
 * 1) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Utpreget kjøtteter
 * 2) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Jakter både alene og i flokk (store dyr tas gjerne i flokk)
 * 3) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Jakter typisk på bytter som gir mye igjen for innsatsen
 * 4) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Ulven er veldig tilpasningsdyktig og spiser stort sett det som er tilgjengelig, men for vår ulvebestand er det klauvdyr som er viktigst.
 * 5) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Eks: bever, hare, elg, rådyr, rein, sau, rødrev.
 * 1) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Jerven ligner egentlig bjørnen på flere områder – den har forsinket fosterutvikling og det forekommer ungedrap også her.
 * 2) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Det spesielle med jerven er at den kan vandre svært langt i forhold til sin størrelse, dette gjør den til en uforutsigbar art å jakte på for eksempel. Selv med unger kan den vandre svært langt.
 * 3) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Hilokalitetene benyttes ofte år etter år – de samme tispene yngler som regel ikke hvert år, men døtre og andre slektninger kan benytte seg av hiene. I Oppland har vi for eksempel kjente hilokaliteter i Bøverdalen, Langsua, Lordalen, Mysubytta og Frydalen. I tillegg dukker det opp nye lokaliteter nesten hvert år.
 * 4) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Vi har to bestander av jerv i Norge som for bare noen år tilbake var mye mer adskilt enn de er i dag. Tidligere inngikk Oppland i det som ble kalt kjerneområdet for jerv, og vi har den sørlige jervebestanden hos oss. Det ser ut som om disse to bestandene nå vokser mer og mer sammen.
 * 1) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Jerv heter //Gulo gulo// på latin og det betyr storeter. Trolig kommer navnet av at jerven er en typisk hamstrer – den dreper ofte mer enn den spiser, deler opp og lagrer til senere bruk rundt omkring i nærområdet.
 * 2) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Jerven er også en åtseleter og har svært god luktesans – kan lukte kadaver på lang avstand.
 * 3) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">I tillegg er jerven også en dyktig jeger og spesielt om vinteren har den en fordel, fordi labbene er utformet slik at den flyter oppå snøen, mens rein og annet hjortevilt går gjennom. Jerven kan drepe dyr som er mange ganger større enn den selv.
 * 4) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Om sommeren kan jerven, i likhet med bjørnen, livnære seg på planter i tillegg til kjøtt.
 * 5) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Sau og lam tas oftest om høsten da jerven skal fylle opp matlagrene sine.
 * 6) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Jerven er også en god klatrer og kan skaffe seg mat på den måten.
 * 1) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Lever alene og er forsiktig og sky, spesielt når den har unger.
 * 2) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Ungene er avhengige av mora nesten 1 år, selv om de lærer å jakte allerede første sommeren.
 * 3) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Gaupa er en smygjeger, noe som gjør at jaktsuksessen er stor. Dvs at gaupa lykkes med jaktforsøkene i svært mange tilfeller, mens de andre artene har større feilmargin.
 * 4) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Får unger hvert år og bestanden i Norge kan øke med inntil 20 % i året dersom det ikke drives jakt.
 * 1) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Kjøtteter
 * 2) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Spiser stort sett alltid ferskt kjøtt
 * 3) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Hanngauper dreper oftere enn hunngauper
 * 4) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Eks: rådyr, hare, skogsfugl, sau osv. Rådyr er spesielt viktig i enkelte områder.
 * 1) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">De 4 ynglingene vi skal ha skal ligge innenfor jervesonen i Oppland (rød sone på kartet). Dette har ikke vært tilfelle og rovviltnemnda reviderer nå forvaltningsplanen for å endre sonen slik at vi klarer å få alle ynglingene innenfor sonen for jerv i framtida.
 * 2) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Antall ynglinger vil variere litt fra år til år. Vi ligger litt under bestandsmålet i 2011, men det er mye som tyder på at det har vært flere ynglinger enn 2. Det var veldig vanskelig å ta seg fram i vinter og registreringen kan derfor ha gått glipp av ynglinger.
 * 1) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">De 5 familiegruppene vi skal ha skal også her ligge innenfor gaupesonen (rød sone på kartet), men heller ikke her har det skjedd og dette skal også revideres i høst.
 * 2) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Når det er familiegrupper som teller 0,5 deler Oppland dem med en annen region, fordi den ligger på grensa.
 * 3) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Det er de røde ringene som er tellende familiegrupper. De små røde prikkene er observasjoner av samme familiegruppe.
 * 1) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Selv om vi ikke skal ha ynglinger av ulv og bjørn, må vi beregne at noen streifdyr vil være innom fylket fra tid til annen.
 * 2) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Det er kun hannbjørner som befinner seg i Oppland og i 2010 var det 10 ulike individer som var innom. Enkelte overvintringer har blitt påvist, bla i Gausdal og i Øyer.
 * 3) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Stort sett er det enslige ulver som er innom fylket på vandring, men det har også vært revirmarkerende par her.
 * 4) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">I sommer har det vært svært lite ulv, bare noen få har meldt om synsobservasjoner og det er ikke registrert noen skader.
 * 1) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Jerv – river og sliter mye i byttet og det er ofte flere bittskader i hode, nakke, hals.
 * 2) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Gaupa – effektiv og human jeger som dreper med ett bitt.
 * 3) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Bjørn – herjer mye med sauen, drar den ofte etter seg, legger den på ryggen og begynner ofte å spise før sauen er død, spiser de fettrike delene og det har skjedd at sauen har levd videre uten jur og må avlives i etterkant av angrepet.
 * 4) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Ulv – ofte mange skader i løpet av kort tid, overskuddsdreping, begynner ulven først å ta sau blir det gjerne mange skader.
 * 1) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Det drives derfor vanlig kvotejakt på gaupe (slik som på hjortevilt for eksempel)
 * 2) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Lisensjakt brukes på bjørn, ulv og jerv og skal redusere skadepotensialet i forkant av neste beitesesong – rovviltnemnda setter kvoter etter anbefalninger fra Fylkesmannen når bestandsmålet er nådd, ellers er det Direktoratet for naturforvaltning som gjør det.
 * 3) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Skadefelling som er et mer akutt tiltak
 * 4) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Hiuttak av jerv har blitt brukt en del i Oppland og gjøres i de områdene der det er lang skadehistorikk og hvor skadepotensialet er stort – Direktoratet for naturforvaltning vedtar dette.
 * 5) <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">Ekstraordinært uttak i beitesesongen – Fylkesmannen har en vakttelefon der det kommer inn beskjeder om kadaverfunn osv. Vi kan da iversette en skadefellingstillatelse som skal være rettet mot det individet som er skadegjører i en begrenset periode og i et begrenset område.

<span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">21) Felt to bjørner på skadefelling i Oppland i år 2011, en i Gausdal og en i Ringebu <span style="font-family: "Arial MT Std Light","sans-serif";">22) Ulvene det er bilde av er det paret som kom inn i Oppland fra Sverige i 2009. Etter å ha gjort mye skade ble den ene ulven tatt ut på skadefelling i håp om at den andre skulle forsvinne eller i hvert fall slutte å ta sau. Da dette ikke skjedde måtte man ta ut denne også.