08+Arbeidsoppgaver+om+tema

Arbeidsoppgaver om tema på norsk Rovdyr i litteraturen I forbindelse med BBW-prosjektet skal vi titte nærmere på hvordan de store rovdyrene blir framstilt i litteratur og medier før og nå.

__ Læreplanmål: __ Eleven skal 1.1 mestre ulike muntlige roller i gruppesamtaler, foredrag, dramatiseringer, presentasjoner og framføringer som aktør og tilhører 1.2 bruke relevante og saklige argumenter i diskusjoner og vise åpenhet for andres argumentasjon 1.3 bruke norskfaglig kunnskap i samtaler om tekster 2.1 drøfte innhold, form og formål i et representativt utvalg samtidstekster, skjønnlitteratur og sakprosa på bokmål og nynorsk og i oversettelse fra samisk 3.1 kombinere muntlige, skriftlige, visuelle og auditive uttrykksformer i framføringer og presentasjoner 4.1 vurdere fortellemåter og verdier i et representativt utvalg samtidstekster sammenlignet med tekster fra norrøn og samisk litteratur, myter og folkediktning fra flere land 4.7 hente, vurdere og anvende fagstoff fra digitale kilder i muntlig og skriftlig arbeid

Gå sammen parvis (evt tre) og velg ett av dyrene under: Ulv Bjørn Isbjørn Jerv Gaupe Ørn Finn eksempler på tekster som omhandler det rovdyret gruppa har valgt å konsentrere seg om. Tekstunderlaget bør bestå av ulike typer tekster, både rene verbaltekster og sammensatte tekster, og eksemplene bør være hentet både fra sakprosa og skjønnlitteraturen. Oppgaven skal presenteres muntlig ved hjelp av en veggplakat. Dere bør derfor legge vekt på __både__ innhold og layout. Lykke til!

Til refleksjon etter presentasjonene: Hva slags tekstsjangrer fant gruppene flest tekster fra? Hvilke dyr var det lettest å finne representative tekster om? Hvorfor? Hvordan blir rovdyrene presentert i disse tekstene? Finnes det fellestrekk ved de ulike sjangrene?

I [|1895] utgav Kipling oppfølgeren //[|Den andre Jungelboken]// (//The Second Jungle Book//).
 * OPPGAVER ”JUNGELBOKEN” **
 * //Jungelboken//** (originaltittel //The Jungle Book//) er en samling historier for barn av den [|engelske] forfatteren [|Rudyard Kipling] fra [|1894]. Kipling var født i [|India] og hadde tilegnet seg mye kunnskap om jungelen der. Alle historiene ble utgitt i tidsskrifter fra [|1893] til [|1894] og ble illustrert blant annet av Kiplings far.

//Jungelboken// regnes som et av de klassiske verk i moderne barnelitteratur, og har vært gjenstand for en rekke tolkninger, blant annet spillefilmer, animasjonsfilmer og musikaler. [] (15.12.2011)


 * Gruppeoppgaver til filmen: **


 * Skriv et kort handlingsreferat av filmen (6-8 setninger). Husk presis start og bruk av referatmarkører.
 * Dyrene i filmen (ulvene, bjørnen, panteren, tigeren, slangen, apene, elefantene) representerer ulike egenskaper. Hvilke?
 * Les slutten av ”Jungelboken”. Hvordan skiller denne seg fra slutten på animasjonsfilmen? Hva tror du er grunnen til at filmen har en annen slutt?
 * Flere fortellinger beskriver menneskebarn som vokser opp med ville ulver/dyr. Finn ut om et par slike fortellinger. Er det noen fellestrekk ved disse historiene?
 * Svarene skal presenteres muntlig ved hjelp av en veggplakat, Power Point el.l. (Produktet inngår i presentasjon av Big Bad Wolf-prosjektet.)


 * __FOR LÆREREN:__**

Thomas Hylland Eriksen: **´Ulvebarnª**

Menneskers medfødte anlegg og egenskaper må ikke bare aktiveres gjennom kommunikasjon, de må også "skrus på" //i tide//. Det fortelles mange historier om "ville barn" (//feral children//), som er vokst opp blant dyr eller som plutselig er dukket opp i samfunnet uten at noen kjenner deres bakgrunn — det mest berømte eksempelet er Kaspar Hauser fra Nürnberg, men det finnes også lignende historier om barn fra bl.a. India og Frankrike. Disse barna viste seg i de fleste tilfeller å være i stand til å tilegne seg ganske mange kulturelle ferdigheter, men de fikk enorme problemer på to områder: De manglet sosial intuisjon, og hadde store problemer med å lære seg språk.

Lenge ble historiene om "ulvebarn" betraktet med skepsis av toneangivende forskere, som betraktet dem som uverifiserte og til dels anekdotiske. Det er eksempelvis blitt sagt, men ikke bevist, at den tysk-romerske keiser Fredrik II utførte eksperimenter med nyfødte barn på 1200-tallet, som han avskar fra all menneskelig kontakt unntatt en stum fostermor, for å se om de begynte å snakke hebraisk, arabisk, latin eller gresk. Han ville finne ut hvilket språk som var det ´egentligeª. Alle barna skal ha dødd. Den mogulske keiseren Akbar gjorde angivelig et lignende eksperiment, tre hundre år senere, denne gangen for å undersøke om barna ble hinduer, muslimer eller kristne. Alle skal ha blitt språkløse og, må man anta, uten bestemte religiøse anfektelser. Selv om alle historiene av denne typen peker i samme retning, blir det ingen teori av dem. Datamaterialet er både for tynt og for dårlig belagt.

Nå finnes det etter hvert mer systematisk forskning som tyder på at læring av en del grunnleggende sosiale ferdigheter må finne sted innen en viss alder. Bråten beskriver et sted, med henvisning til psykologen Anders Gade, menneskets hjerne som en frukthage der antall grener og forbindelser er på topp i toårsalderen, men hvor hyppige beskjæringer og ujevn tilførsel av gjødsel fører til en formmessig tilstivning frem mot puberteten. Dette stemmer godt med den vanlige observasjonen om at folk normalt ikke dialekt etter at de er ferdige med puberteten; på det tidspunktet er det også blitt for sent å lære fremmedspråk perfekt ved hjelp av "naturmetoden". Vitenskapsjournalisten Matt Ridley forteller om et normalt intelligent, men totalt usosialisert barn som ble funnet i 1971. Denne piken ble kalt Genie, og hadde vokst opp i California med en blind og kuet mor og en klinisk paranoid far. Sine første tretten leveår hadde hun tilbrakt nesten utelukkende i ett og samme rom, som regel lenket fast. Så ble hun oppdaget av myndighetene og forsøkt rehabilitert. Hun lærte mye, men aldri å snakke. Hun forstod for eksempel ikke hvordan hun skulle endre ordstillingen for å stille et spørsmål, eller når hun skulle svitsje mellom "du" og "jeg" i en setning.

De fleste foreldre må en eller annen gang ha undret seg over det mirakuløse ved at hjelpeløse bleiebarn, kort etter at de har ytret sine første ord, håndterer disse personlige pronomenene med den største selvfølgelighet. Jeg har selv to, og kan ikke huske at de noen gang blandet sammen "du" og "jeg", selv da de var så små at de bare med nød og neppe klarte å uttrykke seg verbalt — og dette til tross for at språk for en stor del læres ved herming.

Hvis det er riktig at visse sentrale sosiale ferdigheter må læres innen en viss alder, går det ikke an å konkludere med at arv er viktigere enn miljø, men heller ikke det omvendte. Programvaren vi er utstyrt med ved fødselen gir instruksjoner om både språklæring og andre ting, men den går ut på dato dersom den ikke blir aktivert i tide. Dessuten trenger deler av programvaren tid for å bli klar til bruk. Vi mennesker er jo //de facto// fostre de første par årene av våre liv, hjelpeløse og uselvstendige, og det er like umulig å lære en ni måneder gammel baby å snakke som det er umulig å hindre et fjorten måneder gammelt barn å ytre sine første ord. Over hele verden begynner barn å gå og snakke rundt fjorten måneders alder. Det kan ikke være en tilfeldighet.

Jesuittene pleide å si: "Gi oss barnet de fem første årene, så kan dere beholde dem resten av livet," og de visste hva de gjorde. De skapte ikke noe ut av ingenting, men de visste hvilke knapper de skulle trykke på for å styre barnet i en bestemt retning. Det er ingen enighet blant utviklingspsykologer om når personligheten er ferdig formet, men nesten alle synes i dag å være enige om at ganske mange evner og anlegg er medfødt, at de varierer innen enhver befolkning, og at de bare blir operative gjennom individets samhandling med miljøet. Selvfølgelig tenker en tradisjonell zulu annerledes enn en postmoderne danske, men det beviser ikke at medfødte anlegg er irrelevante, bare at kulturen skaper et rom for fleksibilitet.

**OPPGAVE TIL ORDTAK OG UTTRYKK**

Gjør oppgavene som du finner på baksiden av arket, og svar deretter på spørsmålene under:


 * OPPGAVE 1 ** Hva er et ordtak?

Husk at teksten din skal fungere som en selvstendig tekst med overskrift, en kort innledning (oppgave 1), hoveddel (oppgave 2) og en kort avslutning (oppgave 3). Teksten skal kunne forstørres til A3-størrelse og fungere som en informasjonsplakat.
 * OPPGAVE 2 ** Mange uttrykk og ordtak henviser til dyr, f eks ”Sulten som en ulv” og ”Man skal ikke skue hunden på hårene”. Finn fram til minst ti slike uttrykk/ordtak der de største rovdyrene våre er representert og forklar hva disse uttrykkene egentlig betyr.
 * OPPGAVE 3 ** Hvorfor bruker vi ordtak i språket vårt?
 * OPPGAVE 4 ** Svaret på spørsmålene over skal presenteres som en sammensatt tekst der du illustrerer teksten din med bilder fra nettet eller bruk av utklippsbilder. Du kan selvsagt også illustrere selv for hånd dersom du ønsker det.